Societat

==**//__LA SOCIETA__//** **//__T__//** ==

La societat s'integrava amb una classe alta o noblesa, que estava constituïda pels patricis, que posseïen tots els privilegis, i una classe baixa, la plebs, composta pels estrangers i veïns, que no tenien drets i no tenien cap participació en el govern. Els plebeus podien incorporar-se a una família de patricis, en qualitat de protegits o clients, de manera que aconseguien major seguretat. Patricis i clients reunits, formaven el que es deia la gens.

A més es trobaven els esclaus, que eren els presoners de guerra i els plebeus deutors, als quals no se'ls considerava com a persones sinó com a coses. Els que aconseguien el seu alliberament mitjançant un pagament, es convertien en clients.

Dins de l'organització social, la família ocupava un lloc destacat i constituïa la institució més sòlida de l'estat. Estava integrada per tots els que rendien culte al mateix avantpassat, és a dir, no només, el pare, la mare i els fills, sinó també els clients i els esclaus.

D'acord amb el principi de la pàtria potestat, el pare exercia la màxima autoritat sobre la família, no obstant això, la dona gaudia de consideració i respecte, encara que no participava de la vida política.

El matrimoni tenia caràcter religiós i era indissoluble, el que assegurava la solidesa de la societat romana. Amb la corrupció dels costums durant la república es va introduir el divorci, que va contribuir a la decadència i la dissolució de la societat.

**__CLASSES SOCIALS: __**

**__- Patricis:__** Formaven l'aristocràcia romana, el sector dirigent i privilegiat. Els únics considerats com "ciutadans romans, amb dret a votar, ocupar els càrrecs polítics i religiosos. A més eren el sector més ric, propietari de les grans extensions de terra. Es consideraven descendents dels fundadors de Roma i estaven organitzats en un consolidat sistema familiar. Les famílies patrícies s'agrupaven en gens: integrades pels descendents d'un mateix geni, semidéu, a qui veneraven. Les gens s'agrupaven en deu i formaven una cúria, congregació religiosa de les famílies. Amb el temps, les cúries es van convertir en institucions polítiques, les votacions es realitzaven per mitjà d'elles (cada família votava dins de la cúria a la qual pertanyia). El nom de patricis deriva de pàtria (pare), i ludeix als caps de les gens.

__**- Clients:**__ Eren persones que no pertanyien a cap gens, estrangers o refugiats pobres, que es posaven bel la protecció d'un patrici. Aquest els brindava ajuda econòmica, els defensava davant la lusticia i els permetia participar de les cerimònies religioses. A canvi, el client l'acompanyava en la guerra i l'ajudava en alguns treballs, o en tot el que se li demanarà. Les famílies patrícies s'enorgullien de tenir clientela important o nombrosa.

__**- Plebeus:**__ A mesura que la ciutat romana creixia, va aparèixer un element social nou: la plebs. La integraven els estrangers, els refugiats i els clients que s'havien enemistat amb els seus patrons. Els hi considerava homes lliures, però no ciutadans, per tant es trobaven exclosos de la vida política i també religiosa (no participaven del culte oficial). Abans de les reformes de Servi Tuli, tampoc podien integrar l'exèrcit. Els estava prohibit contraure matrimoni amb els integrants del patriciat.

__**- Esclaus:**__ Es trobaven en l'escala inferior de la societat. Es dedicaven a les tasques servils i no tenien cap dret. En els primers temps de Roma formaven un grup poc nombrós, que es va anar incrementant amb el desenvolupament de les conquestes i l'expansió romana .